Bakgrundsstrålning

=Bakgrundsstrålning= Dagligen utsätts människan för strålning av olika typer. Beroende på vart man bor varierar strålningsdosen, en årsdos tros vara inom intervallet 0,001-0,003 Sievert. Bakgrundsstrålning (joniserande strålning) är ett allmänt begrepp för all fysisk och artificiell strålning inne i atmosfären. Till gruppen joniserande strålning tillhör gamma- och röntgenstrålning. Några av källorna till strålningen är: - Radon, kommer från jordens skorpa - Förbränning av fossila bränslen - Kärnvapenprov - Kosmisk strålning från yttre rymden Radon och kosmisk strålning är naturliga källor, samtidigt som förbränning av fossila bränslen och kärnvapenprov är konstgjorda källor.

Naturliga källor
Kort tid efter Big Bang hade skett fanns en växelverkan mellan delokaliserade elektroner och fotoner. Atomkärnorna som fanns i denna urplasma knöt an till elektroner, vilka bildade gasmoln (oladdade). Detta inträffade när temperaturen sjunkit. Genom att gasmolnen blev genomskinliga kunde fotonerna fritt fara igenom genom universum utan växelverkan med elektroner. Ur denna urplasma utsöndrades strålning jämförbar med värmestrålningen från en 4000 K svart kropp. Jorden innehöll många radioaktiva isotoper när den bildades för cirka 4 miljarder år sedan. Isotoperna med kort halveringstid har sönderfallit, medan de med lång halveringstid (mer än 100 miljoner år) fortfarande håller på att sönderfalla. Dessa är naturligt förekommande isotoper och kan därför innehålla uran och radon. Under sönderfall sänds då bestrålning av radon och gammastrålning ut. Kosmisk strålning är en form av elektromagnetisk strålning, som består av ytterligt energirika partiklar, främst protoner (har sitt ursprung i solen) och stjärnor. Partiklarna far genom universum i hastigheter nästan som ljusets (299 792 548 m/s). Denna strålning finns överallt och är i princip lika stor överallt, den är isotropisk.

Konstgjorda källor
Till konstgjorda källor tillhör bland annat strålning inom sjukvården. Den används vid röntgen, behandling av tumörer och för att undersöka funktionen hos organen. Kärnvapenprov, kärnkraftverk och förbränning av fossila bränslen utgör idag en mycket liten del av strålningen vi dagligen utsätts för. Energin finns då lagrad i atomkärnorna, vilken i samband med kärnreaktioner kan omvandlas till strålningsenergi. Den vanligaste metallen att använda som bränsle i kärnkraftverk är uran. För att kunna använda uranet måste det bearbetas till stavar. När det senare används frigörs radioaktiv strålning, vilken i stor mängd är mycket farlig för människor och djur.